# O POTI

- Domov
- O etapi
  Fotogalerija Prenočišča Živilske prodajalne Avtobusne postaje Železniške postaje Taxi Turistične znamenitosti
- Družbena omrežja
  Instagram Facebook Linkedin Twitter Pinterest YouTube TikTok
- Koristne povezave
- O nas
- Zemljevid strani
- Vprašanja in odgovori

## 1.1 ISKRIVA PEŠPOT (1. ETAPA, 1. DEL): BRNIK-PREDDVOR

Letališče Jožeta Pučnika Ljubljana, ki se nahaja na Brniku v bližini Kranja, smo izbrali za začetek
Iskrive pešpoti: Brnik-Mojstrana, ker je med iskrivimi kartami tudi joker Edvard Rusjan. V starem
potniškem terminalu najdemo pod stropom repliko njegovega letala Eda-5 (Slika 1).

Slika 1: Replika Eda-5

Iz letališča smo se odpravili proti razcepu poti za Vašco pri Cerkljah. Najprej smo morali priti do
regionalne ceste: Kranj-Mengeš. Mi smo šli mimo novega potniškega terminala do carving
proge in nato do krožišča. Druga možnost pa je, da se gre direktno is starega potniškega
terminala proti krožiču, kjer je ena izmed možnosti tudi odcep Vašca. Za to pot smo potrebovali
slabih 10 minut (Slika 2).

Slika 2: Pot iz novega potniškega terminala do krožišča

Ko smo prišli do krožišča, smo se odpravili po kolesarski stezi do odcepa za Vašco. Za to pot smo
potrebovali slabih 15 minut (Slika 3).

Slika 3: Kolesarska steza proti krožišču, kjer je odcep za Vašco

Ko smo stopili na lokalno cesto: Brnik-Vašca, smo se usmerili proti Cerkljam
na Gorenjskem (Slika 4).

Slika 4: Lokalna cesta proti Vašci oziroma Cerkljam na Gorenjskem

Sledila je hoja po tej cesti, pri čemer na začetku hodimo dober kilometer po gozdu.
Potem pa smo na travnikih in poljih. Če pogledamo proti jugu, nam nese pogled vse do Zaloga
in še dalje do vzpetin nad Smlednikom … (Slika 5)

Slika 5: Pogled proti Zalogu pri Cerkljah na Gorenjskem

Še enkrat se pred nami pojavi manjši gozd, skozi katerega teče asfaltna cesta proti Vašci (Slika 6).

Slika 6: Gozd pred Vašco

Nenadoma so se pred nami pojavili ljudje, ki so v večernih urah obdelovali svoj vrtiček.
Jasno nam je bilo, da smo v bližini naseljenih krajev. Od tega kraja smo potrebovali do
Vašce slabih 10 minut (Slika 7).

Slika 7: Začetek vasi Vašca

Cesta nas je vodila mimo zaselka Vašca, v katerem so prevladovale kmečke hiše (Slika 8).

Slika 8: Kmečka hiša v Vašcah

Ko je bilo konec zaselka Vašca, pa se je že pred nami pojavila krajevna tabla Cerklje na Gorenjskem (Slika 9).

Slika 9: Začetek vasi Cerklje na Gorenjske

Nato moramo paziti, da zavijemo 90 stopinj v desno na Staro cesto (Slika 10).

Slika 10: Stara cesta v Cerkljah

V nadaljevanju moramo paziti, da zopet zavijemo za 90 stopinj na netipično pot, ki na
začetku bolj izgleda kot neka pot na dvorišče (Slika 11).

Slika 11: Javna “dvoriščna” pot proti cerkvi Marijinega vnebovzetja

Iz te poti pridemo na regionalno cesto: Brnik-Žičnica Krvavec oziroma v center Cerkelj na
Gorenjskem, kjer je tudi ena največjih cerkva v Sloveniji. Naredimo nekaj korakov proti severozahodu
in za cerkvijo, kjer gre lokalna cesta za Pšato, zavijemo proti rojstni hiši Ignacija
Borštnika (slovenski gledališki igralec, režiser in pedagog) (v iskrivih kartah je pikov Janez) (Slika 12).

Slika 12: Rojstna hiša Ignacija Borštnika v Cerkljah

Od tu pa nadaljujemo pot ponovno proti severozahodu, in sicer v zaselek Grad. Gremo kar
po pločniku po prej omenjeni regionalni cesti oziroma po Krvavški cesti (Slika 13).

Slika 13: Na Krvavški cesti

Pot nas pelje mimo picerije Štalca, žagarskega obrata Aleksander Kranjec s.p. Ko pa na
svoji levi strani zagledamo picerijo Pod Jenkovo lipo smo že v Gradu. Ko pridemo do avtobusne
postaje v Gradu, zavijemo desno in smo že v naslednjem zaselku Dvorje (Slika 14).

Slika 14: Mesto, kjer moramo iz Krvavške ceste zaviti v Dvorje

Po slabih 200 m smo pred hišo, pri kateri moramo zaviti na travnati kolovoz, da se začnemo
vzpenjati proti Mežnarju oziroma cerkvi Sv. Štefana na Štefanji gori (Slika 15).

Slika 15: Kmetija ob vznožju pešpoti: Pot povezovanja pod krošnjami

Table na poti so nas opozarjale, da smo na trasi z imenom: Pot povezovanja pot krošnjami.
Iz tabel se je dalo razbrati, da pot poteka, npr. od Adergasa preko Štefanje gore do Gradu
oziroma Dvorij. Na teh več številnih tablah smo si lahko prebrali o flori in favni na poti,
arheoloških najdiščih … (Slika 16).

Slika 16: Informativna tabla: Pot povezovanja Pod krošnjami

Na začetku smo prečili strme brežine porasle z mešanim gozdom, ki so pomenile začetek
Kamniško-Savinjskih Alp. Nismo hodil direktno v breg, kar bi povečalo strmino, ampak
prečno. Posledično je bil vzpon manj strm, kar nam je odgovarjalo. Na začetku so bile po
tleh razmetane večje in manjše dolomitne skale, ki so na višji nadmorski višini izginile. Pojavila
se je sanjska planinska steza, sestavljena iz potlačene črno-rjave prsti, iz katere so
štrlele korenine dreves. Kovinske tablice na drevesih so nas opozarjale, da hodimo v smeri
turistične kmetije pri Mežnarju, ki je locirana na skrajnem zahodu Zgornje Štefanje gore, ki
je precej odmaknjena od osrednjega naselja (Slika 17).

Slika 17: Proti cerkvi Sv. Štefana, Štefanja gora

Prvi znak, da smo prišel na planoto, kjer domujeta obe naselji Štefanje gore: Zgornja in
Spodnja Štefanja gora, so bili travniki z lovskimi prežami na njihovih obronkih, v daljavi
smo videli asfaltno cesto, ki povezuje tamkajšnje kraje med seboj z motornimi vozili. Pojavile
so se tudi makadamske ceste. Ob poti smo opazil vikend. Spregledati pa tudi ni bilo
možno vršace Kamniško-Savinjskih Alp, začenši s Kočno, Grintavcem, Kalškim grebenom,
na koncu, na jugovzhodni strani je nase opozarjal Krvavec z ravno črto med gostim gozdom.
Gre za gondolsko žičnico na Krvavec. V višjih legah lahko opazimo gozdno mejo, kjer
se drevesa umaknejo in mesto prepustijo zelenim bregovom, poraslih s travo, značilne
zelene barve. Monotonost razbijajo stavbe, ki predstavljajo turistično infrastrukturo: hotel,
planinska koča, planšarija … (Slika 18)

Slika 18: Pogled proti Kalškemu grebenu in Krvavcu na travnikih Štefanje gore

Po 1,5 urni hoji smo prispeli v bližino prej omenjenega kmečkega turizma Pri Mežnarju. Ko
smo stopil iz gozda, smo na svoji levi strani zagledali pašnik. Na njem pa značilne gorenjske
krave. Njihova telesa so bila svetlo-rjave barve. Manjši del so predstavljale lise bele barve. V
ozadju se je v soncu kopala cerkev na vzpetini, ki je posvečena sv. Štefanu (748 m). Med
njimi pa je bilo opaziti redke predstavnice, ki so bile sivkaste barve. Po našem mnenju gre
za mutante (Slika 19).

Slika 19: V bližini turistične kmetije Pr Mežnarju

Sledil je vzpon do cerkve ter dalje proti zaselku Možjanca, ki je od Štefanje gore odmaknjena
približno 1 uro hoje. Na tem delu poti moramo pozorno gledati GPS napravo, da
stopicamo po pravih poteh, kajti na začetku prevladujejo poti, ki vodijo proti Olševku.
Nepazljiv pohodnik hitro zaide na vrh gore Apnišče (739 m), ki na tem mestu predstavlja najvišjo
točko. Ko pa smo na njegovem vrhu in se začnemo spuščati proti Olševku, se bomo
zelo težko po drugi poti prebili nazaj na pravo pot za Možjanco, ki poteka na
severo-vzhodni strani prej omenjenega vrha (Slika 20).

Slika 20: Zaselek Možjanca (679 m)

Na tem delu poti je potrebno na odprtih delih poti opozoriti na izredno lepe panoramske
poglede proti Ljubljanski kotlini. Na jugozahodu vidimo Polhograjsko hribovje. Na severozahodu
imamo Škofje loško hribovje. Na kocu pa Julijske Alpe. V kotlini iz juga proti severu
so mesta: Ljubljana, Medvode, Škofja Loka, Kranj … (Slika 20)

Slika 20: Panoramski pogledi proti Ljubljanski kotlini na območju Kranja

Iz Možjance (679 m) se spustimo v Tupaliče po ilovnatem kolovozu. Če ne zaidemo proti
Olševku, smo v Tupaličah po 1 urni hoji (Slika 21).

Slika 21: Tupaliče

Tupaliče in Preddvor se držita skupaj. Le na zahodni strani ju loči struga reke Kokra, ki nas
bo od sedaj naprej spremljala vse do Kranja. V Preddvoru moramo obiskati grad Turn, kjer
je v 19. stoletju živela pesnica Josipina Turnograjska. Samo strelaj, ko preko mostu
prečkamo reko Kokro, se usmerimo v hrib. Tudi zaselek nosi ime Hrib. Ko pridemo na planoto,
že v daljavi zagledamo grad Turn. Ravna asfaltna cesta, ki poteka med polji in travniki,
se konča na mestu, kjer pravokotno na njo pripelje cesta iz bližnjega Preddvora. Tu stojijo mogočne
lipe. Pod eno izmed njih je znamenje in klopca. Vse to lahko opazi ostro oko že iz
kakšnih 300 metrov oddaljenosti. Na začetku te poti lahko na svoji levi strani opazimo mogočne sekvoje
v smeri zahoda, kjer je jezero Črnava. Ob njem pa trenutno obratuje hotel,
ki nosi ime Alma. Na mestu trenutnega opazovanja in na opisani poti smo deležni lepega
pogleda na Zaplato s hudičevim gozdom in Storžič, če opišemo samo hribe na severozahodnem delu (Slika 22).

Slika 22: V okolici gradu Turn, Preddvor

Po približno 15 minutah hoje pridemo do gradu Turn, kjer so nastanjeni starejši občani. Na
severozahodni strani gradu, zunaj ograje je večje parkirišče, ki je namenjeno pohodnikom
na Sv. Jakob in ostale okoliške vrhove. Ker ta vrh obišče veliko pohodnikov, je tu vedno dovolj
avtomobilov in v njihovi bližini ljudi, ki se odpravljajo ali so prišli iz hribov. Obiskovalca
gradu Turn presenetijo vrtna vrata, ki izgledajo, da so zaklenjena. So pa odklenjena. Samo
potisniti jih je potrebno v pravo smer. Ko smo na dvorišču gradu Turn, imamo okoli sebe
spominska obeležja povezana z Josepino Turnograjsko: spomenik, njen doprsni kip na
pročelju gradu (srčna dama v iskrivih kartah).

Ne moremo pa tudi mimo kapelice, ki je na drugi strani dvorišča, bolj točno povedano na
severu, ločena od gradu. Na podobni lokaciji je tudi stavba, v kateri bivajo starejši občani,
vendar malce bolj na vzhodu (Slika 23).

Slika 23: Grad Turn

Iz gradu se odpravimo do jezera Črnava. Jezero obdajata hotel Alma, leseni most … Na
vodi lahko opazimo labode, kajtarje … V bližini poteka tudi Gozdna učna pot. Jezeru pa čar
daje ozadje Kamniško Savinjskih Alp, ki ga naredijo živahnega, čeprav je voda rjava in na
severni strani bolj stoječa (Slika 24).

Slika 24:Jezero Črnjava in hotel Alma